הכנסת אישרה הערב (רביעי) את החוק המאפשר את מעקבי שב"כ אחר חולים ומבודדי קורונה, בתמיכה 53 של ח"כים מול 38 מתנגדים. ההצעה אושרה בנוסח המצומצם שהוביל יו"ר ועדת החוץ והביטחון ח"כ צבי האוזר, בניסיון לרכך את הביקורת על השימוש בכלי השב"כ.
הצעת החוק מהווה הסדר זמני, למשך כשלושה שבועות (עד ליום 22.07.20), לתת סיוע למשרד הבריאות במלחמה בהתפשטות נגיף הקורונה ובלימת שרשראות ההדבקה. ההסדר הזמני פוצל מהסדר כולל שידון בוועדת חוץ וביטחון במהלך שלושת השבועות הקרובים מתוך כוונה להסדיר חקיקה ראשית בנושא.
הצעת החוק מסמיכה את שב"כ לסייע במהלך תקופה זו במקרים פרטניים וייחודיים בהם לא ניתן להשלים את החקירה האפידמיולוגית בשיטות אחרות. כמו כן ניתנה הסמכה למשרד הבריאות, למשך תקופה זו, להסתייע בשב"כ בביצוע החקירות ביום בו היו יותר מ-200 חולים ביום שקדם לו, ככל שהמשרד רואה בכך צורך, לפי שיקול דעתו.
בנוסף מוצע כי ראש הממשלה רשאי בצו, לאחר שהונחה בפניו המלצת צוות השרים, לבקש את אישור ועדת החוץ והביטחון, להוסיף נסיבות חריגות נוספות, בהן יהיה השב"כ מוסמך לסייע.
על פי הצעת החוק, צוות השרים יוקם ע"י הממשלה בכדי לבחון כל העת את הצורך בהמשך ההסתייעות בשב"כ, בהתחשב במצב התחלואה, בתרומת הסיוע של השב"כ לצמצום התחלואה ובקיומן של חלופות, והכל תוך התחשבות בפגיעה בזכות לפרטיות, תוך קבלת חוות דעת של הרשות להגנת הפרטיות. צוות השרים ידווח לממשלה על ממצאיו והמלצותיו לעניין המשך הצורך בהסתייעות בשירות, וכאמור, גם ימליץ באשר לנסיבות חריגות המצדיקות שיוספו להסמכת השב"כ לסייע. אם לא יימצא הצורך בהמשך ההסתייעות תבטל הממשלה את הסמכה, כאשר גם הכנסת רשאית לבטל את הסמכת השב"כ בנושא.
הצעת החוק מבהירה כי השב"כ לא יעמוד בקשר עם חולה או עם אנשים שבאו במגע קרוב עם חולה וכן לא יעסוק בפעילות פיקוח ואכיפה על הפרת חובת בידוד, ואף לאן יסייע להן. הצעת החוק קובעת כי אדם שקיבל הודעה על כך שהיה במגע קרוב עם חולה, ומשום כך חייב להיכנס לבידוד, יהיה רשאי לפנות למשרד הבריאות בבקשה לבחינה חוזרת של הנתונים שעל בסיסם התקבלה ההודעה, ונקבע כי משרד הבריאות ישיב להשגה בהקדם האפשרי ולא יאוחר משלושה ימים מהגשתה.
הצעת החוק קובעת את סוגי המידע אותו רשאי השב"כ לעבד, וסוגי המידע אותו רשאי להעביר למשרד הבריאות, אודות אדם שאובחן כחולה, ואנשים שבאו עמו במגע בקרוב, בתקופה של 14 ימים לפני אבחונו כחולה. הצעת החוק קובעת גם את משך הזמן בו יישמר המידע בשב"כ ובמשרד הבריאות. הצעת החוק קבעת גם כי השב"כ ומשרד הבריאות יעבירו לוועדת החוץ והביטחון דיווח שבועי על פעילותם לגבי מידע שהושג לאור הצעת החוק.
האוזר: "אין עדיין חלופה אזרחית בשלה"
יו"ר ועדת חוץ וביטחון ח"כ צביקה האוזר הציג את ההצעה ואמר כי "לצערי על פי התרשמות הוועדה, אין עדיין חלופה אזרחית בשלה שמסוגלת לתת מענה ברמת יעילות, כפי שאותו כלי איכון נותן. אני סבור שאותו כלי השב"כ הוא כלי העזר היחידי הקיים כיום שמסייע לחקירות האפידמיולוגיות, וזה כלי שצריך להעמיד לעזרה לעזרת ולרשות משרד הבריאות באופן מידי לאור העלייה המשמעותית בהיקף הנדבקים במדינת ישראל".
"מה שעומד לנגד עינינו בראש ובראשונה ובלי קשר לדעות ותפיסות פוליטיות, הוא עיקרון של שמירת חיי אדם ומניעת המשך הפגיעה במשקי הבית. אם לא נגדע ונעצור את שרשרת ההדבקות, האפשרות החלופית שעומדת היא שוב הטלת סגרים ומגבלות, שגוררות פגיעה אנושה בכל אותם מאות אלפי אנשים שלא יוכלו לעמוד שנית בגזירה מסוג זה".
![](https://archive.jdn.co.il/wp-content/uploads/2020/07/WhatsApp-Image-2020-07-01-at-21.33.25.jpeg)
ח"כ משה בוגי יעלון טען כי "כאשר מתמודדים עם משבר, הדבר החשוב ביותר הוא אמון הציבור בהנהגתו. נתניהו זיהם את ניהול משבר הקורונה בשיקולים פוליטיים, ואת התוצאות כולנו ראינו, בתי האבות, ריבוי המתים ומשבר כלכלי חריף, שאיתו עוד נתמודד זמן רב. מי שחושב שאיכוני השב"כ יכסו על המחדלים, טועה ומטעה. תרבות השקר מדאיגה אותי יותר מכל. תרבות השקר היא בעיה קיומית".
ח"כ אלי אבידר הוסיף כי "מסעו של החוק להכנסת השב"כ לטלפונים שלנו החל כמסע גניבה באישון לילה בתחילה לה כתקנה לשעת חירום בעוד הכנסת טרם החלה בעבודתה. מיומה הראשון של התקנה התנגדתי לה התנגדות מוחלטת שכן הבנתי את הסכנה שיש בה לחירות האזרחים. טכנולוגיית השב"כ נועדה לסייע לשב"כ לשמור על ביטחוננו בפני טרור ובשום פנים ואופן לא כנגד חולים או משברים אחרים בחברה. כי רק חברות דיקטטוריות משתמשות בכל הכלים שעומדים לרשותם כדי להשליט חוק סדר ציות ועבדות ואנחנו לא רוצים להיות כאלה למרות שנתניהו מאוד היה רוצה".
![](https://archive.jdn.co.il/wp-content/uploads/2020/07/WhatsApp-Image-2020-07-01-at-21.33.25-2.jpeg)
ח"כ ניצן הורוביץ: "משבר הקורונה הוא לא מסוג הסכנות שעונות למבחן המחמיר שנקבע. הממשלה מאפשרת למשק להמשיך ולתפקד חרף סכנות המגפה, מדובר במגיפה שהיא לא זמנית ולא חולפת, היא דורשת היערכות ארוכת טווח וקיום שגרת חיים לצד המגפה מגפה לאורך זמן, ויש פתרונות רבים וחלופיים לצמצם את מהירות התפשטותה. והראייה היא שאף מדינה דמוקרטית אחרת כולל כאלה שאצלם הקורונה הרבה יותר מתפשטת מאצלנו ואצלם יש עשרות אלפים של מתים לא מפעילה את שירות הביטחון שלה לצורך הזה".
![](https://archive.jdn.co.il/wp-content/uploads/2020/07/WhatsApp-Image-2020-07-01-at-21.33.25-1.jpeg)
ח"כ איימן עודה: "ברוכים הבאים לרשימת המעקב של שב של השב"כ. מהרשימה הזאת לא תוכלו לשלוח הסר. למרות שכל המידע בסולר סוללה הרי שלכם יהיה חשוף למשטרה הסודית והמפעילים שלה שלה הם עדיין שם יהיו מנותקים מהמציאות. האמת היא שככל שלוקחים מאתנו את זכויות הפרט והממשלה נהיה יותר דרקונית המגפה רק מתחזקת. הממשלה איבדה את השליטה על המגיפה כי היא בעיקר מתעסקת באיך לשלוט בנו".
אושר: השתתפות אסירים בדיון מרחוק באמצעים טכנולוגיים
מליאת הכנסת אישרה גם את הצעת החוק לתיקון ולהארכת תוקפן של תקנות שעת חירום שנועדה להחליף את ההסדרים שנקבעו בתקנות שעת חירום, כהוראת שעה לשנה, שנועדה להסדיר את דיון בוועדות השחרורים באופן שיצמצם סיכון להדבקת אסירים בקורונה. הדבר יעשה באמצעות קיום דיונים בהשתתפותם של האסירים מרחוק באמצעים טכנולוגיים, ובמידת הצורך – גם בהשתתפות מרחוק של הצדדים הנוספים לדיון ושל ועדות השחרורים עצמן. מוצע להחיל את אותו ההסדר על הוועדה לעיון בעונש הפועלת מכוח חוק השיפוט הצבאי.
את הצעת החוק הציג יו"ר ועדת החוקה, חוק ומשפט, ח"כ יעקב אשר שאמר כי "הצעת החוק מבקשת להסדיר את דיוני ועדות השחרורים בתקופת נגיף הקורונה. בשל חשש הממשלה ומשרד הבריאות להתפשטות הנגיף במתקני הכליאה, שאינם מאפשרים ריחוק בין אנשים, הותקנו מספר תקנות שעת חירום בעניין. התקנות פקעו ב-25 ביוני והממשלה הניחה הצעת חוק להסדרת הנושא. כרגע נקבע להאריך את התקנות עד להשלמת דיוני ועדת החוקה בנושא. הוועדה פועלת למציאת דרכים נוספת שיגדילו את מספר הדיונים אל מול השופטים".
הצעת החוק אושרה ברוב של 12 תמוכים מול שני מתנגדים ואחד נמנע.