מזה 16 שנה מוצבת בכל שנה בימי החנוכה 'מנורה' בשער ברנדנבורג, הוא שער הניצחון ואחד מסמליה החשובים ביותר של גרמניה בכלל וברלין בפרט. בשנים האחרונות, הלכה החנוכיה וגבהה, וכיום היא החנוכה הגבוהה באירופה ומיתמרת לגובה המקסימלי האפשרי מבחינת ההלכה.
לצד עצם הצבת החנוכיה, שמודלקת בכל ערב בסיוע מנוף גבהים, בשנים האחרונות נערך במקום בלילה הראשון של החג, טקס רב רושם בהשתתפות בכירי הממשל הגרמני, לעיתים אף בהשתתפות הנשיא פרנק-ואלטר שטיינמאייר.
רבה של ברלין, הגאון הרב יהודה טייכטל, שחתום על המהלך, חושף בראיון ל'שחרית' את מאחורי הקלעים למהלך החריג. "כשביקשתי בפעם הראשונה להציב שם חנוכיה, אמר לי מי שאמר – 'שער הניצחון מיועד רק לדברים של העם הגרמני'". ('גרמנישע פאלק' כלשונו של אותו גורם, תאמינו לי שבגרמנית זה נשמע הרבה יותר רע, ש.ק.).
![](https://archive.jdn.co.il/wp-content/uploads/2021/11/M1-1.jpeg)
"לרגע נאלמתי דום, אבל אז השבתי לו. מה יותר חשוב לעם הגרמני מהדלקת האור באחד המקומות הכי חשוכים בהיסטוריה שלכם, במקום בו עמד הצורר הנאצי היטלר ימ"ש ונשא את אחד מנאומיו המרכזיים? אחרי הטיעון הזה הוא כבר לא הערים קשיים".
אבל זה לא נגמר שם. גורמים מגורמים שונים ניסו להערים קשיים. אחד הטוענים ניסה לתרץ את סירובו בכך שנורבגיה תרמה למקום סמל נוצרי, והדבר יהווה פגיעה בהם. אבל זה לא מה שיביא את הרב טייכטל להתייאש, השגריר הנורבגי הוזמן לקהילה היהודית, ולא יכל שלא לאשר את הצבת החנוכיה.
בראיון עדיין ניכרת התרגשותו של הרב טייכטל מהמעמד. "התחושות הן חזקות ומלאות שמחה ותודה לקדוש ברוך הוא. זה היה אירוע מאוד מרגש, מאוד מחזק. זה כל פעם התרגשות מחדש. ממש מרגישים שששת מיליון הנרצחים הקדושים נמצאים שם איתנו, במקום שהיה הסמל של החושך והרע, דווקא שם להדליק את האור, מאוד מרגש ומאוד מחזק. קיבלנו מאות תגובות מאנשים, שהם פשוט גאים להיות יהודים בגרמניה".
ממשלה חדשה – אנטישמיות ישנה
בימים אלו הולכת ומתגבשת הממשלה החדשה בגרמניה, בראשות הקנצלר המיועד אולף שולץ, ובקהילה היהודית מסכמים 16 שנה לכהונת הקנצלרית היוצאת אנגלה מרקל לצד תקווה מהולה במעט חשש לקראת כניסת הממשל החדש.
"כל דבר חדש מביא מזל חדש", מביע הרב טייכטל אופטימיות. "הקנצלרית מרקל היא ידידה אמיתית של עם ישראל, אני מכיר אותה אישית הרבה שנים. אבל גם הממשלה החדשה שבה בפעם הראשונה יש שלוש מפלגות ביחד, היא תהיה בעזרת ה' טובה לישראל וליהודים. הקנצלר החדש היה אצלנו לסיור בקמפוס היהודי שהולך ונבנה, אנחנו עומדים בקשר רצוף והיום בבוקר היינו בביקור אצל שר החוץ היוצא. הם בהחלט ידידים של ישראל, מה יהיה בפועל? בעזרת ה' נחיה ונראה".
"בהסכמים הקואליציוניים של הממשלה החדשה נכתב במפורש כי תתמוך בחיים היהודים ומי שמדבר נגד ישראל זה ייחשב לאנטישמיות. רואים שהם לוקחים ברצינות את המלחמה באנטישמיות, כמובן שיש כאלה שיותר ויש פחות, אבל מדובר באנשים שאוהבים יהודים ורוצים יהדות בגרמניה. התפקיד שלנו זה לחזק את הגורמים בממשלה שמסייעים ליהודים".
האנטישמיות בכל העולם מרימה ראש, צריך להודות שגם בגרמניה אנחנו רואים עדות לכך, עד כמה אתה חושש?
"יש בהחלט אנטישמיות בגרמניה, אין שאלה. אבל לצערנו יש אנטישמיות בכל העולם. דווקא פה, יש יותר ויותר התפתחות ושמחה וגאווה יהודית. מצד אחד יש אנטישמיות, אנחנו מדברים עם השלטונות על זה – יחד עם זה יש יותר רצון ואנשים מוכנים יותר לחיות בצורה יותר פתוחה כיהודים. יש פה תלמוד תורה שלמדו בו עשר ילדים כשפתחנו אותו, והיום לומדים בו 250 ילדים, אנחנו עונים על השלילי בחיובי".
![](https://archive.jdn.co.il/wp-content/uploads/2021/11/M2.jpeg)
"אני כבר 25 שנה הולך פה ברחוב כל יום וברוך ה' לא מפחד. אפשר לומר שהבעיה העיקרית פה בברלין, כיום, זה האנטישמיות המוסלמית. האנטישמיות של הימין הקיצוני קיימת, פחות בעיירות הגדולות, יותר בכפרים הקטנים, פה במקומות המרכזיים זה יותר מוסלמים. אנחנו לוקחים את העניין ברצינות ועובדים בצורה הדוקה עם הממשלה ועם המשטרה. אפשר לחיות היום בתור יהודי גאה וחזק וללכת עם חזות יהודית בברלין בלי שום בעיה".
האנשים כאן מסביבנו אולי נחמדים, אבל אי אפשר לשכוח מה אבותיהם עשו לנו, מה ערב לנו שלעולם לא עוד?
"כשנפגשתי עם הקנצלרית אמרתי לה, הדור הזה לא אשם במה שהסבים והסבתות שלהם עשו. אבל, יש להם אחריות. דווקא להם יש אחריות יותר מכל עם אחר וצריכים להפוך את השלילי לחיובי, כשרצו לעשות בכל שולחן סדר בעולם מנהג חדש של כסא ריק לזכר הנרצחים, הרבי מחב"ד הגיב – 'זה רעיון מצוין, אבל למה כסא ריק? תזמין יהודי שלא תכנן להיות בסדר, לזכר הנרצחים'. אנחנו לא עושים אנדרטה של אבן, אנחנו עושים אנדרטה של נשמות".
יובל של מהפכה
הרב טייכטל מציין בימים אלו 25 שנה להגעתו לברלין. אז לא חלמו הזוג הצעיר, שנשלחו זמן קצר אחרי פטירת הרב מחב"ד לברלין הקפואה – תרתי משמע, שאחרי חצי יובל יעמדו בראש מעצמה רוחנית באדמתה המקוללת בה שלטו כחמישים שנה קודם לכן חיות האדם הנאציים.
![](https://archive.jdn.co.il/wp-content/uploads/2021/11/M3-1.jpeg)
"הכל היה אז אחרת לגמרי, כשהלכתי ברחוב כמו שאני לבוש עכשיו, רכבים עצרו להסתכל. היום יש פה מאות משפחות שומרי תורה ומצוות וגם זה רק ההתחלה. אם יש כאן יהודים אנחנו צריכים לעשות הכל שתהיה להם את האפשרות לחיות בתור יהודים גאים. לפני 25 שנה היו פה 8-9 אלף יהודים, היום יש פה 50-60 אלף יהודים, יש לנו עוד הרבה עבודה. לצידי יש פה צוות טוב, כמאה אנשים שעובדים פה, 8 רבנים קבועים ברחבי העיר, רואים יותר ויותר התפתחות בחינוך היהודי כאן".
יש שיגידו, למה צריך את זה? המקום הזה ספוג בכל כך הרבה דם יהודי, למה זה טוב להיות פה?
"אני יענה לך מה שסבא שלי, ניצול שואה, אמר לי. יהודים לא שאלו אותנו אם לבוא לפה, הם הגיעו לפה, אם הם כבר פה אנחנו צריכים להיות פרגמטיים, אנחנו צריכים לבנות את האפשרות לחיות פה כמו יהודים, אם הם כבר פה אנחנו חייבים את זה לקדושים שנרצחו, שלא תהיה כאן התבוללות".
עד כמה השואה נוכחת כאן ביום-יום?
"אי אפשר ללכת פה 2 רחובות בלי לראות את הזיכרונות. אבל מבחינתו, כל ילד יהודי שלומד תורה זאת התשובה האמיתית שלנו לנאצים. התפקיד של הממשלה זה לעשות זיכרונות מהעבר, אנחנו צריכים לדאוג לעתיד".